![](https://assets10.geni.com/images/external/twitter_bird_small.gif?1678127079)
![](https://assets11.geni.com/images/facebook_white_small_short.gif?1678127079)
Rabbi Tzvi Elimelech Shapira of Dinov (1785 - 18 Teves, 1841), a renowned scholar, nephew of Rebbe Elimelech of Lizhensk and disciple of the "Seer" of Lublin and of Menachem Mendel of Rimanov. He is best known for his scholarly and mystical work, Bnei Yissaschar, which includes a chapter for each month of the year.
Spira Genealogy - The Bnei Yissoschur R' Hersh Mylech  Spira (1783- 1841 [18 Teves]), son of Pesach Langsam, married Chana Mindel (), daughter of Shmuel. They lived in many towns, including Ryobtycze, Stryzow, Oleszyce, Mukachevo, & Dynow, Galicia. They had 7 known children.
---------------------------------------------
Rav Tzvi Elimelech Shapira - From The Light Of Yisaschar
The year was 1783 and the daughter of the sister of the Noam Elimelech had lost all her children r"l. When she became pregnant again she came pleading to her great uncle for a bracha that this child will survive. The Rebbe Reb Elimelech promised her that the child will survive and he will light up the world with his Torah. He also told her to name the baby after him. When the baby was born, since they were nervous about naming the baby after their uncle who was still alive, they added the name Tzvi to the baby who was destined to become the famous tzadik Rav Tzvi Elimelech of Dinov, the Bnei Yisaschar.
When Rav Tzvi Elimelech was drafted to the army a miracle happened. The wagon he was being taken in, overturned on a bridge and all the passengers drowned in the river. He was the lone survivor. In order to avoid being taken again the family changed the name from Langsam to Shapira.
Rav Tzvi Elimelech was zocheh to draw from the Torah of the great Admorim of his day, including the Chozeh of Lublin, Rav Menachem Mendel of Rimanov, the Kozhnitzer Maggid, and the Apta Rav, Rav Avrohom Yehoshua Heschel. Rav Tzvi Elimelech from his youth for the rest of his life. He started and ended his career in Dinov with other stations along the way. Where he had many talmidim and chassidim.
Rav Tzvi Elimelech was a prolific writer. The Klausenberger Rebbe was astounded by the amount of Seforim he was able to write in his 58 year life, especially considering how much time he needed to dedicate as a Rebbe and Rov. His seforim include his most famous work on Shabbos and Moadim the Bnei Yisaschar. The reason why it was so named is because when he asked his great rebbe the Chozeh of Lublin why he has such a strong inner connection to Chanukah, the Chozeh told him that his neshama is from a member of the Bais Din of theChashmona'im who was from Shevet Yisaschar.
Other seforim he wrote were Derech Pikudecha on Taryag Mitzvos, Rei'ach Duda'im, Chidushei Mahartz"e, Igra D'Kallah and many others.
Rav Tzvi Elimelech was held in high esteem by the entire spectrum o Yiddishkeit as his seforim were lauded by Rav Shlomo Kluger, The Sho'el U'Maishiv of Lublin Rav Yosef Shaul Nathanson, and the Divrei Chaim. Rav Tzvi Elimelech is the patriarch of the Chasidic dynasties of Dinov, Munkacs, and Bluzhev. He was niftar at the age of 58 on 18 Teves 5601/1841 the same year as the Yismach Moshe and just a year after the Chasam Sofer. Yehi Zichro Boruch!
---------------------------------------------
Jews are first noted in 1552.
The court of the Dynów Hasidic dynasty founded by Rabbi Tzevi Elimelekh Shapira (after 1825) propped up the traditional Jewish Economy, while a few wealthy merchants dealt in grain and lumber.
A great circular synagogue decorated with oil paintings was built in the 18th century. By 1880 the Jewish population stood at 1,241 (total 2,784). Most of the Jews left Dynów for Czechoslovakia, Hungary, and Austria at the outbreak of World War I, returning four years later to find the town virtually destroyed.
Pogroms and anti-Semitic incidents followed. Between the World Wars, Jews became active in the light industry, producing soft drinks, jam and pegs that were marketed throughout Poland. In addition to joining Zionist youth groups a number of the young were attracted to the illegal Communist Party. With the approach of the Germans, large numbers of refugees reached the town. On 15 Sept. 1939, an SS unit arrived and rounded up 300 men and shot them in the forest.
The Great Synagogue was burned to the ground on the same day. The rest of the Jews were expelled to Soviet-held territory. Some were exiled to Siberia, others found their deaths in Lwow and Przemsyl, and the few who returned to Dynów ended their days in the Brzozow ghetto. Some 200-250 survived the war, most in the Soviet Union.
Source: The Encyclopedia of Jewish Life Before and During the Holocaust Shmuel Spector (editor) & Geoffrey Wigoder (Consulting Editor), Yad Vashem, Jerusalem [2001] 0-8147-9356-8---------------------------------------------
http://www.moreshetyahadutpolin.org/glossary/363.html
http://www.daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=136
------------------------------
GRANDSON:
Rabbi Tzvi Elimelech Shapira was born in the year 5601-1841. His father was Rabbi Dovid of Dinow (passed away on the19th of Adar 5634-1874), the author of “Tzemach David”, who in turn was the son of Rabbi Tzvi Elimelech of Dinow, the author of “Bnai Yissachar”, and many other books, and a student of Rabbi Menachem Mendel of Rymanow and the Chozeh of Lublin. (for more detailed information review the “Miller Family Genealogy” toward the bottom of this site)
Source: Rzeszow, Poland: Kehilat Raysha; sefer zikaron (Rzeszow community; memorial book) 1967
Hebrew Books Search - צבי אלימלך שפירא.
http://www.ics.uci.edu/~dan/genealogy/Miller/spira/bny-yscr.htm
http://www.ics.uci.edu/~dan/genealogy/Miller/spira/hm-outln.htm
בי צבי אלימלך שפירא זצ"ל (ה'תקמ"ג - י"ח טבת ה'תר"א), רב בדינוב, מחבר הספר בני יששכר
ר' צבי אלימלך שפירא, גם הוא היה מתלמידיו של ה"חוזה מלובלין", "המגיד מקוז'ניץ" ור' מנדל מרימאנוב, נבחר כרבה של דינוב. ר' צ.א. שפירא היה מייסדה של שושלת אדמו"רים מסועפת בגאליציה ומחוצה לה. מפרי עטו נותרו כ- 30 חיבורים ורבים מהם ראו אור בדפוס. "בני יששכר", "אגרא דכלה", "אגרא דפרקא", "דרך פקודיך" ועוד. ר' צבי אלימלך כיהן גם תקופות קצרות כאב"ד בקהילות ריבוטיצ'ה, סטז'יז'וב, הולשוב ומונקאץ' בקארפאטורוסיה. בעת כהונתו במונקאץ' (1825- 1829) היה אב"ד בדינוב ר' פנחס אריה, בעל "חשב האפד" ו"כתפת האפד", גם הוא מתלמידיו של ה"חוזה מלובלין". הלה עבר מדינוב ב- 1829 לטורקא וכיהן שם עד מותו ב- 1852. לאחר פטירתו של ר' צבי אלימלך שפירא, ב- 1841 ירש את כסאו וגם את כתר האדמו"רות בנו הצעיר, ר' דוד, בעל "צמח דוד", שכיהן בדינוב עד פטירתו ב- 1874. ממנו קיבל בנו ר' ישעיה נפתלי הרץ שפירא בעל "הנותן אמרי שפר", אב"ד ואדמו"ר בדינוב בשנים 1874- 1885. הרב שבא אחריו היה ר' יוסף שפירא והוא כיהן במקום בשנים 1885- 1932. לאחר מותו נבחר בנו, ר' דוד, פה אחד לרבה של דינוב, אבל בגלל בריאותו הלקויה חזר לאחר שבועות מועטים לסאנוק, שם נפטר ב- 1933. בעשור האחרון לקיומה של קהילת דינוב ישב על כסא הרבנות בדינוב ר' מנתם מנדל שפירא, בנו של ר' דוד. הוא נרצח בידי הנאצים בט"ו בשבט תש"ב, בחורשה ליד קולומיאה.
צבי אלימלך שפירא מדינוב
מגדולי רבני החסידות (נפטר 1841)
בנו של רבי פסח שפירא, שהיה נשוי לאחייניתו של רבי אלימלך מליז'נסק, ומצאצאי רבי שמשון מאוסטרופולי. עוד בילדותו ניבא עליו גדולות בעל "נועם אלימלך" - ונבואתו התקיימה. היה גאון בנגלה ובנסתר וזכה להערכתם של גדולי דורו, המזכירים אותו בספריהם בהערצה רבה. היה מתמיד מופלא, ומספרים שכל יום לפני התפילה היו לו 24 שיעורים, ובתוכם שיעור אחד של כתיבת חידושי תורה. בחסידות היה תלמידם של החוזה מלובלין ורבי מנחם מנדיל מרימנוב.
שימש ברבנות בקהילות: רוביטש, סטריז'וב, האליטש, דינוב ומונקאטש. מזמן שהותו במונקאטש ידוע קונטרסו "תקנות תמכין דאורייתא".
בשל המחלוקת שעורר על עצמו במונקאטש כאשר אסר אווזות מפוטמות חזר לדינוב, נודע כאוהב ישראל, ועל כל אגרותיו הוא חותם "האוהב הנאמן לכל ישראל, דורש טוב לעמו". עשה רבות להפצת לימוד הקבלה, ולחם בתקיפות נגד המשכילים שבדור, בייחוד נגד ראשי המשכילים בגליציה.
מפורסם כפועל ישועות ואלפי חסידים הלכו לאורו. נפטר בי"ח טבת תר"א (1841) בהיותו בן 56 שנה, והשאיר שלשה בנים: רבי דוד, שמילא את מקומו בדינוב, רבי אלעזר רבה של לאנצוט ורבי שמואל.
שם אשתו של רצ"א שפירא היה חנה מינדל, בתו של ר' שמואל מינדל מציטש. השאיר אחריו גם שתי בנות.
הרחבה מתוך הספר "דור דעה" מאת יקותיאל אריה קאמעלהאר, ניו יורק תשי"ב
מקור הערך: יצחק ורפל, ספר החסידות תש"ז
1783 |
1783
|
Yavarnick, Poland
|
|
1801 |
1801
|
Dynów, rzeszowski, Podkarpackie Voivodeship, Poland
|
|
1802 |
1802
|
Dynów, rzeszowski, Podkarpackie Voivodeship, Poland
|
|
1804 |
1804
|
Dynow, Poland
|
|
1806 |
1806
|
Dinov, Poland
|
|
1808 |
1808
|
Strzyżów, Strzyżów County, Podkarpackie Voivodeship, Poland
|
|
1809 |
1809
|